Parīzes olimpiskās spēles: cik augstu latiņu uzlikt Latvijas sportistiem?
Foto: TT
Piektdien, 26. jūlijā, sāksies Parīzes olimpiskās spēles, pirmās vasaras spēles kopš 2016. gada, kuras varēs aizvadīt pilnvērtīgā režīmā pēc Covid-19 pandēmijas. Savas olimpiskās cerības ir arī Latvijai, un bukmeikeru prognozes liecina, ka vismaz viena medaļa tiks iegūta un ka augsti rezultāti varētu tikt sasniegti vairākās disciplīnās.
Tokijas olimpiskās spēles tika pārceltas no plānotā 2020. uz pieejamo 2021. gadu, jo tobrīd pasaulē plosījās pandēmija. Tokijas spēles tika aizvadītas karantīnas režīmā, kas gan neliedza sportistiem samērot spēkus uz vienas no sporta lielākajām skatuvēm. Tagad kalendārs atgriezies ierastajā režīmā, taču fakts ir fakts – Tokijas un Parīzes spēles šķir trīs, nevis četri gadi.
Kas mainījies Latvijas sportā trīs gadu laikā? Dažs labs varētu atbildēt, ka nekas daudz. Taču šeit ir vēl viens gluži vienkārši fakts – no Latvijas olimpiskās izlases Tokijas sastāva 33 dalībniekiem uz Parīzi kā sportisti devušies tikai 15, proti, nomainījusies vairāk nekā puse sportistu. Un nevar īsti apgalvot, ka jaunpienācēji uzreiz būtu ar medaļu ambīcijām.
Tokijas spēlēs Latvija izcīnīja vienu zelta medaļu un vienu bronzas medaļu. 3×3 basketbola turnīrā triumfēja Nauris Miezis, Kārlis Lasmanis, Agnis Čavars un Edgars Krūmiņš. Parīzes spēļu izlases priekšgalā joprojām ir Miezis un Lasmanis, ar kuriem kopā sastāvā iekļauti Francis Lācis un Zigmārs Raimo, kamēr Čavars un Krūmiņš uz Parīzi devušies izlases kolektīvā, oficiāli tiekot noformēti kā “sparingpartneri”.
3×3 basketbola turnīrā arī šoreiz piedalīsies astoņas vīriešu komandas, un galvenās favorītes ir Serbija un ASV, bet cīņā par medaļām gatavas pieteikties arī Latvija, Lietuva, Francija un Nīderlande, nu, un nevienam nevajadzētu pāragri norakstīt Ķīnu un Poliju. Bukmeikeru prognozēs Latvijas 3×3 izlase tiek izlikta kā ticama medaļas kandidāte – šāda iespēja novērtēta ar koeficientu 1.55, kamēr pretējais variants ar koeficientu 2.40.
Svarīgi atcerēties, ka turnīra pirmā fāze būs viena apļa izspēle, kurā pats galvenais uzdevums būs iekļūt kopvērtējuma labāko sešiniekā, jo 3.-6. vietas ieguvējas izspēlēs ceturtdaļfinālu, kamēr 7. un 8. vieta tālāk necīnīsies. Savukārt, ja izdosies iegūt 1. vai 2. vietu grupas turnīrā, tad vieta pusfinālā jau būs garantēta un OS medaļa jau pavisam tuvu.
Viena olimpiskā medaļa Parīzē – tā ir populārākā bukmeikeru prognoze Latvijas izlasei. Iespēja, ka būs vismaz divas medaļas, novērtēta jau mazāk ticami (koeficients 2.50), turklāt vēl zemāk tiek vērtēta iespēja, ka Latvijai būs vismaz viena zelta medaļa (koeficients 3.75).
3×3 basketbols ir Latvijas labākā, bet ne vienīgā Parīzes cerība. Tokijas spēlēs 4. vietu izcīnīja pludmales volejbolistes Tīna Graudiņa un Anastasija Samoilova, kuras tobrīd to paveica vēl jauno spēlētāju statusā, kamēr tagad droši pieteikušas savu vārdu pasaules elitē. Uz vietas gan nav stāvējušas arī konkurentes – Graudiņa un Samoilova tiek uzlūkotas kā stabilas “Top10” spēlētājas, kurām ir pa spēkam pieveikt arī favorītes. Koeficients uz to, ka viņām izdosies iekļūt labāko trijniekā, ir 4.50.
Savukārt trešā lielā olimpiskā cerība Parīzē Latvijai ir sieviešu tenisa turnīrā, kur startēs Aļona Ostapenko. Viņai “Roland Garros” korti ir labi pazīstami, tieši tur viņa guvusi savas karjeras lielāko triumfu, tiesa, “French Open” sensācija pamazām aizslīdējusi jau vairāku gadu senā pagātnē. Ostapenko atgriezusies pasaules ranga desmitnieka tuvumā, no kura nemaz tik tālu nebija atkāpusies, un cerības raisa arī viņas nesenais sekmīgais starts Vimbldonā.
Taču olimpiskajās spēlēs Ostapenko līdz šim nav veicies, un viņa pirmajā kārtā zaudēja gan Tokijā, gan pirms Rio spēlēs. Ostapenko lielākais pluss un reizē lielākais mīnuss ir viņas spēles stils – kad viņai spēle aiziet no rokas, tad pretinieces nereti var vien noskatīties, kā Ostapenko savāc punktus. Bet bieži ir arī pretējie varianti, kad viss aiziet pretējā virzienā. Lai nu kā, bet Parīzē viņa tiek uztverta ļoti nopietni – bukmeikeru prognozes par viņas iespējām izcīnīt medaļu ir novērtētas ar koeficientu 6.00, kas nebūt nav nereāli.
Ja kāds lūkojas lielāku potenciālo pārsteigumu virzienā mazākos sporta veidos, tad tāds iespējams kalnu riteņbraukšanā, kur startēs Mārtiņš Blūms. Iespēja, ka viņš izcīnīs medaļu, novērtēta ar koeficientu 11.00, atzīmējot viņa piederību pasaules elitei. Tāpat lietpratēji klusiņām piesauc šaušanas sacensības jaukto komandu vērtējumā, jo Latvijai ir solīds līmenis gan dāmu konkurencē (Agate Rašmane), gan vīru konkurencē (Lauris Strautmanis), un nemaz tik daudzām valstīm šajā disciplīnā nav labu šāvēju abos dzimumos.
Protams, vēl jau pastāv arī Latvijas sportam vienmēr mīļā šķēpmešana. Latvijas līdzjutējiem, šķiet, vienmēr ir klusa cerība, ka šoreiz jau nu kādam izdosies trāpīt šķēpā un aizmest tālāk nekā varētu gaidīt. Galu galā, šī sporta veida tradīcijas Latvijā ir ļoti dziļas, un olimpiskie panākumi gūti arī pēc neatkarības atjaunošanas. Anetei Sietiņai un Līnai Mūzei-Sirmajai tiek paredzēta iekļūšana “Top10”, taču cīņa par medaļu gan tiek uzskatīta kā mazticama. Savukārt šķēpmetējiem Gatim Čakšam un Patrikam Gailumam jau iekļūšana finālā būs pārsteidzošs panākums, ņemot vērā spēku samērus iepriekšējos gados.
Parīzes spēlēs Latvijai būs mazākā vasaras spēļu delegācija kopš neatkarības atjaunošanas, taču izlases izmēri saruka jau iepriekšējos gados. Šovasar tika cerēts uz plašu papildinājumu Latvijas vīriešu basketbola izlases izskatā, taču Lukas Banki vadītajai izlasei pēdējā kvalifikācijas spēlē pret Brazīliju savu sapni neizdevās piepildīt.
Līdz ar to Parīzē startēs tikai 29 Latvijas sportisti, un dažās dienās pat nāksies samierināties ar to, ka Latvijas sportistu starti nebūs paredzēti. Parīzes spēles sāksies 26. jūlijā, kad būs oficiālā atklāšanas ceremonija (dažos sporta veidos sacensības gan sāksies jau pāris dienas iepriekš, lai varētu paspēt izspēlēt turnīru), bet noslēgums paredzēts 11. augustā.